Вплив експериментальної програми фізичної підготовки курсантів на антропометричні показники та функціональні можливості серцево-судинної системи (Вісник Кам’янець-Подільського національного університету імені Івана Огієнка. Фізичне виховання, спорт і здоров’я людини, 2022)
Проблема якісної підготовки офіцерів артилерійських підрозділів Сухопутних військ Збройних Сил України на сучасному етапі розвитку військової техніки, тактики та оперативного мистецтва вимагає від майбутніх офіцерів не тільки високого рівня професійної підготовленості, але максимально ефективного розвитку фізичних та психологічних якостей, оптимальних показників функціонального та фізичного станів, що забезпечують дотримання належного рівня професійної готовності в умовах високої рухової активності бойової обстановки та в стресових ситуаціях. Неухильне підвищення ролі та розширення кола завдань, що вирішуються під час вогневого ураження противника, значне збільшення вогневої могутності засобів ураження (дальності і точності стрільби, швидкострільності, могутності боєприпасів) зумовлює підвищення вимог до професійної підготовленості фахівців командної ланки артилерійських підрозділів. У мирний та воєнний час військово-професійна діяльність офіцерів підрозділів наземної артилерії СВ полягає у відпрацюванні нормативів з бойової роботи та проведенні бойових стрільб, що потребує постійного підтримання всебічної підготовленості. Сьогоденний навчально-виховний процес у стінах вищих військових навчальних закладів нагально потребує переформатування та практичної професійно-прикладної спрямованості усіх його складових до нового режиму навчання, умов військової служби, відпочинку, психологічного та фізично- го навантажень курсантів. Це супроводжується адаптацією юнацького організму до нововведень, позначиться на рівні фізичного розвитку та фізичного стану майбутніх військових професіоналів, що виступило генеруючим фактором детального вивчення цього аспекту. Мета нашого дослідження – визначення ефективності спрямованого впливу експериментальної технології набуття військово-прикладних рухових умінь на антропометричні показники і функціональні дані серцево-судинної системи курсантів. Матеріал. У межах функціонування системи фізичної підготовки вищих військових навчальних закладів здійснено чотирьохрічний формуючий педагогічний експеримент із застосуванням спрямованої технології набуття прикладних рухових умінь. За результатами апробації авторської технології у представників експериментальної групи (n=23) зафіксовано достовірну (р<0,05÷р<0,001) позитивну динаміку показників серцево-судинної системи. Це засвідчує більш сприятливу реакцію їхнього організму на умови навчання у вищій військовій школі та вищу функціональну готовність до подальшої професійної діяльності. Результати. За підсумками проведених експериментальних досліджень із направленим застосуванням дослідного методичного впливу у вигляді спрямованої технології набуття військово-прикладних рухових умінь виявлено позитивну динаміку функціональних показників серцево судинної системи у представників ЕГ: частота серцевих скорочень у спокої – 8,69 ск·хв-1 (11,76% при t=4,73); систолічний артеріальний тиск – 2,61 мм рт.ст. (2,21% при t=1,72); діастолічний артеріальний тиск – 3,26 мм рт. ст (4,17% при t=2,23).